home

= Konsesjonslovene =

Dato: 26.01.10 Av: Malin Ekelund og Emilie Løkkeberg

Konsesjonslovene er lover som ble vedtatt første gang i 1906 og så i 1909 for å forhindra at utlendinger skulle kjøpe opp alle Norges naturressuser. Loven går ut på at alle som skulle kjøpe en foss eller andre naturressurser måtte søke konsesjon eller tillatelse hos myndighetene. Dette gjaldt også norske selskaper. Hjemfallsretten, som er en viktig del av konsesjonsretten, innebar at både kraftstasjonene og fossene etter noen tiår, mellom 60 - 80 år, skulle havne på statens hånd ved konsesjonstidens utløp. Myndigheten ønsket gjennom denne lovgivningen å få kontroll med hvordan både utenlandske og norske kapitalister utnyttet fossekraften, og å bremse industrialiseringen og unngå for rask gjennomgripende endring i den økonomiske og sosiale strukturen. Bedrifter som kjøpte opp fossefall og andre naturressurser var pålagt å utnytte den norske arbeidskraften og norske materialer. Dette førte til et samarbeid som tilførte ny kunnskap, teknologi og kapital.

Spørsmål som "Er konsesjonslovene grunnlaget for Norges rikdom i dag?", "Hvordan fungerte disse lovene i praksis?", "og "Hva kunne ha skjedd hvis konsesjonslovene ikke hadde blitt vedtatt i 1906, og senere 1909?" er spørsmål vi har stilt oss ovenfor når vi har jobbet med dette prosjektet, og uten å ha utforsket temaet noe særlig, har vi funnet ut at vi forventer å se en endring i konsesjonslovene, etter som politikken har forandret seg på 100 år.

Norge er et rikt land. Det kan vi takke konsesjonslovene for, fordi de er grunnlaget for Norges rikdom i dag. Dette fant vi ut ved å lese i boken "Grunntrekk i norsk historie". Hadde Norge ikke fått disse lovene på begynnelsen av 1900-tallet, hadde større og mektigere land eid alle naturressursene i Norge. Da disse lovene ble opprettet visste de som styrte Norge ingenting om at vi hadde så mye olje, noe som er grunnen til at vi er så rike som vi er i dag, så hvis vi ikke hadde laget konsesjonslovene hadde vi vært fattige i dag, for de mer innflytelsesrike landene i verden hadde tatt alt vi hadde. Norge utnyttet arven fra konsesjonslovene når utviklingen av olje i nord skulle foregå, og når USA ville bore måtte de sørge for infrastruktur, betale skatt, utnytte norsk arbeidskraft, osv. I Afrika har de ikke konsesjonslover, noe som har ført til at USA har kommet inn og utnyttet dette. USA har tatt Afrikas naturressurser uten noen konsekvenser, sa Thom Jambak.

Kildene vi har brukt er historieboken; "Tidslinjer", og boken "Grunntrekk i norsk historie fra vikingtiden til våre dager." Disse kildene er pålitelige fordi de blir brukt på videregående skoler og universiteter.

Vi har funnet ut at konsesjonslovene, lovene som hindret utenlandske og innenlandske selskaper i å kjøpe opp alle Norges naturressurser, har gjort Norge til et rikt land. Hadde det ikke vært for disse lovene hadde alle Norges fosser og andre naturressurser tilhørt større nasjoner i Europa, Asia og USA.

Et nytt spørsmål som kom opp var "er det dette som ville ha skjedd hvis vi ble med i EU? Altså det at de Europeiske landene ville tatt over alle våre naturressurser, og brukt dem til det de ville?"

Litteratur: Grimnes m. fl. 2008. //Tidslinjer 2//. Oslo. Danielsen, Rolf m. fl. 1992. //Grunntrekk i Norsk historie fra vikingtid til våre dager.// Oslo. [1991]